Дискусійні аспекти впровадження репутаційного менеджменту - Шкромида, Віталій (Журнал Прикарпатського національного університету імені Василя Стефаника, 2020)
Визнання компанії, пізнаваність її продукції та позитивне сприйняття серед стейкхолдерів виступають вагомими драйверами сталого розвитку, які в сукупності породжують постійні продажі, забезпечують високу маржу та підсилюють конкурентні позиції на відповідному ринку. Ключовим чинником такого успіху є бездоганна корпоративна репутація компанії, значимість і роль якої все більше дослідників засвідчують у своїх публікаціях як на теоретичному, так і на практичному рівнях. Визначено, репутаційний менеджмент як окремий компонент системи менеджменту компанії супроводжується дискусійними питаннями щодо його виокремлення та самостійності. У літературних джерелах з цього приводу простежуються різні думки серед науковців та практикуючих фахівців, які потребують узгодження. Одні дослідники відносять репутаційний менеджмент до компетенцій “зв'язки з громадськістю” та, водночас, інші − виокремлюють та доводять його самостійність як окремої системи менеджменту, яка має свою мету та конкретні завдання. У ході дослідження доведено, репутаційний менеджмент є самостійним компонентом системи менеджменту компанії. Обґрунтування такого твердження виражається сутнісним наповненням корпоративної репутації, супроводжується чітко поставленою метою і функціями, які виконуються, а також обґрунтуванням важливості репутаційного менеджменту у діяльності компанії та її стратегічному розвитку. Погоджуємося, репутаційний менеджмент глибоко інтегрований з іншими компонентами системи менеджменту, такими як “зв'язки з громадськістю”, “корпоративні комунікації” та “корпоративні відносини”, внаслідок чого їх часто ототожнюють. Проте, означені компоненти системи менеджменту вирізняються один від одного як за змістом, так і за призначенням. Встановлено, найвищою метою репутаційного менеджменту є конструювання корпоративної репутації та досягнення лояльності ключових стейкхолдерів. Науковою цінністю проведених досліджень є доповнення теоретико-методологічної основи репутаційного менеджменту, зокрема в частині вирішення дискусійних аспектів його впровадження у діяльність компаній.